2 
Vážení spoluobčané,

do Vašich domovů se dostává první číslo Hajnického občasníku v letošním roce, a tak mi dovolte, abych Vás v krátkosti seznámil s některými akcemi, které nás v tomto roce čekají. Tak především se bude pokračovat na přestavbě bývalé haly MTZ na hasičskou zbrojnici. V tomto roce se na tuto přestavbu počítá s minimální částkou 730.000,-Kč.
I nadále se bude jednat na získání dotace pro tuto akci, aby celá stavba mohla být dokončena s předstihem. 
Budou pokračovat práce na  obnově kulturní nemovité památky č.p. 6. Na tuto akci je zažádáno o dotaci u Královéhradeckého kraje a na Ministerstvu kultury ČR.
Celková výše opravy by měla letos vyjít na částku cca. 600.000,-Kč. Jedná se především o pokrytí střechy eternitem a dále vnitřní úpravy včetně topení a rozvodu vody v chalupě. Na pořad dne se dostává i vybudování centrální kanalizace a čističky odpadních vod. V současné době je cena této akce 55.000.000,-Kč. Je vypracována studie trasy kanalizace a probíhají přípravné práce na vypracování projektové dokumentace. Dále se budou budovat části nových obecních komunikací a opravy některých stávajících komunikací  v Horním Žďáru a v Hajnici. Na tyto práce máme vyčleněno 900.000,-Kč. Mělo by také konečně dojít na rekonstrukci chodníku od obecního úřadu k jídelně HLF s.r.o. I tady máme zažádáno o dotaci z Programu obnovy venkova a lze si jen přát, aby finanční prostředky do obce docestovaly. 
V rámci komunikací budou pokračovat práce pro vypracování projektové dokumentace na druhou etapu výstavby chodníků. Jedná se o chodníky od DPS k domu p. Z. Hrnečka a na druhou stranu od fi. SEZET k bývalé odbočce k ÚSP a dále pak k truhlárně p. Huška. V rámci investičních akcí se zjišťuje získání dotace na opravu střechy základní školy(1.200.000,-Kč ) a na opravu obecních domů č.p. 223 a 224 v celkové výši cca 5.000.000,-Kč. U těchto domů se jedná o zateplení, výměnu oken a rekonstrukci střechy, která je téměř v havarijním stavu.
Tak to byl výčet hlavně těch finančně náročnějších akcí, o těch „levnějších“ Vás budeme informovat v některém dalším čísle Hajnického občasníku. 
Závěrem mi dovolte, abych všem občanům popřál krásné a pokojné velikonoční svátky
a hodně krásných a sluncem prohřátých jarních dnů.
                                                                             Petr Červený - starosta 

Rozloučení 

   Není hranice času, kdy se zmírní naše bolest v srdci a zklidníme mysl při vzpomínce na našeho spoluobčana Miroslava Voženílka, který odešel tak mlád v nedožitých 39 let.
   Nebudeme na něho vzpomínat jen jako na spoluobčana, ale hlavně jako na spolehlivého a obětavého kamaráda v Jednotce požární ochrany Hajnice a Sboru dobrovolných hasičů Hajnice, kde byl členem od svého dětství.
   Jsme naplněni smutkem, ale měli jsme to štěstí, že jsme část jeho života šli po společné cestě s ním.
	Čest jeho památce 

Upozornění

Tak jako každý rok upozorňujeme i letos v prvním čísle Hajnického občasníku na zákaz plošného vypalování suché trávy. Tráva se zatím může pálit, ale pouze lokálně, na hromádkách při dodržení bezpečnostních předpisů. Rozhodně není vhodné zakládat oheň za silného větru, kdy hrozí rozšíření ohně na jiná místa. V neposlední řadě je dobré, aby kouřem nebyli obtěžováni sousedé. Všichni víme, že to je nepříjemné, ale při troše ohleduplnosti lze toto splnit nebo alespoň omezit. 

Očkování králíků

Z důvodu problémů při zajištění včasného očkování králíků  již nebude tuto službu obecní úřad zajišťovat. Není v našich možnostech, když je nastaven limit pro očkování 100 ks, aby obecní úřad zajistil včasné přihlášení všech zájemců. Občané  chodí přihlásit své králíky na toto očkování v rozmezí téměř dvou měsíců a i po této době není naplněn počet pro vakcinaci. Proto si očkování musí každý zajistit sám, individuálně.

Tradiční pálení čarodějnic

Zveme i letos všechny občany na již tradiční pálení čarodějnic, které se bude konat dne 30.4.2008 na hřišti. Součástí je i lampiónový průvod a ohňostroj s reprodukovanou hudbou. Odchod průvodu je ve 20.00 hod. od budovy základní školy. Lampióny s sebou.

Folkový večer

Ústav sociální péče Hajnice již potřetí zve všechny občany na folkový večer, který se bude konat dne 23. 5. 2008 ve večerních hodinách v prostorách u mateřské školky. Bohatý program a  občerstvení  zajištěno.

Historická bitva opět v Hajnici

Dne 14.6.2008 se opět uskuteční pod vedením skupiny historického šermu „Truvéři“
ze Dvora Králové n/L ukázka historické bitvy. Ukázka bude opět provedena jako v minulých letech pod lesem u tzv. Ranče. Zveme občany, aby se alespoň jako diváci vrátili v čase do historie, do doby, kdy nebyly ani mobilní telefony, ani počítače s internetem, do doby, kdy jediným dopravním prostředkem byly vlastní nohy, v lepším případě kůň nebo koňský povoz. Stánky s prodejem upomínkových předmětů  s občerstvením  a s osvěžením v podobě dobrého moku a truňku jsou zajištěny.

Pejskové

V poslední době se raketově rozšířil počet psů a pejsků v naší obci. Je dobře, že mají lidé kladný vztah k domácím zvířátkům a následně ke svým mazlíčkům. To je však pouze jedna, ta lepší strana mince, tou druhou a horší stranou je jejich venčení. Mám tím na mysli venčení v místech, které není v tomto případě pro takový úkon vhodné.
Jedná se těsnou blízkost domů, o hřiště, víceúčelové sportoviště u mateřské školky a veřejné prostranství obecně. Když už to musí být, apeluji na majitele psů, aby exkrementy po svých pejscích uklidili. Igelitovým sáčkem to jde docela dobře a je možnost sáček odložit do odpadkových košů. V letošním roce by mělo dojít k výměně odpadkových košů s tím, že některé by měly být vybaveny pro výše zmíněnou psí potřebu sáčky z umělé hmoty a nebo rukavicemi. Snažme se udržovat naše okolí v čistotě. 

Poplatek ze psa a poplatek za odvoz odpadů

Upozorňujeme občany, že jako každoročně nebudou do doby ukončení splatnosti zasílány složenky na úhradu poplatku ze psa. Složenka bude zaslána po datu splatnosti jen těm, kteří poplatek neuhradí do 30. 6. 2008 v hotovosti. Totéž se týká i poplatku za odvoz odpadů.
Ještě připomínáme výňatek z vyhlášky o místních poplatcích, že při pořízení psa se pes přihlašuje ihned a poplatek se platí od 3 měsíců věku psa. Po době splatnosti (30.6.) může obec naúčtovat až trojnásobek částky.

Lékárna

Je již březen roku 2008 a prostory pro lékárnu v opraveném domě č.p. 119 jsou stále neobsazené. Rada obce dala souhlas k tomu, že než se unáhlit a nastěhovat do nových prostor třeba knihovnu, tak počkáme, jak dopadne jednání o pronájmu prostor na lékárnu, byť by to trvalo třeba do poloviny roku. Když by tam již byla umístěna jiná provozovna, bylo by obtížné v případě zájmu obsazení na lékárnu toto provést.
V současné době po osobním jednání tyto prostory pronajme PharmDr. Pavel Řádek 
a lékárna v naší obci přece jen bude. S jeho souhlasem zveřejňuji i tyto řádky.
Teď musíme ještě chvilku počkat, než bude lékárna vybavena nábytkem a léky a těšit se na její brzké otevření. 
    Sběr železného šrotu

Po velikonočních svátcích provedou členové SDH svoz železného šrotu. Svoz bude proveden v neděli 30. března 2008. Žádáme proto občany , aby železo připravili před své domy k odvozu dle možnosti 29. března 2008, to proto, aby nedošlo k rozkrádání připraveného železa.

Rozmístění kontejnerů pro objemný domovní odpad

V pátek 2.5.2008 budou kontejnery pro objemný domovní odpad rozmístěny v osadách Nesytá, Mravenčí domky, Stará Hajnice, Výšinka, Dubový Dvůr, Horní Žďár.
V obci Hajnice budou kontejnery rozmístěny o týden později, t.j. 9.5.2008 v těchto místech: Křižovatka p. Lamer - p. Krist, p. Petr Truhlář, hasičárna Brusnice, obecní úřad, Děvín, prodejna potravin p. Loosové, Dům s pečovatelskou službou, autobusová zastávka Kyje, luka u křížku MVDr. Petr Pokorný. Stává se už folklórem, že upozorňujeme ( skoro zbytečně ) občany na to, co do kontejnerů nesmí přijít. Kontejnery jsou určeny hlavně na objemný domovní odpad. To znamená odpad, který se nevejde do popelnice. Rozhodně tam nepatří železný odpad, dřevo, papír, zbytková zeleň, seno, ale ani mrtvá zvířata !!!!!! - za což Vám děkujeme.  
Tyto kontejnery slouží pro občany, ne však pro firmy, nebo soukromě hospodařící zemědělce, ti si zajišťují odvoz a likvidaci na vlastní náklady na základě smlouvy s obcí nebo svozovou firmou.

Svoz nebezpečného odpadu

V sobotu 3.5.2008 se uskuteční svoz nebezpečného odpadu ( lednice, televizory, zářivky, žárovky, autobaterie, pneumatiky od osobních automobilů, plechovky od barev) s těmito zastávkami:
Křižovatka „Za větrem“                                              8.15 - 8.30 hod.
Kyje u DPS                                                                  8.35 - 8.45 hod. 
Parkoviště u obecního úřadu                                     8.50 - 9.15 hod.
U Duškových                                                               9.20 - 9.30 hod.
Autobusová zastávka u rybníka                                 9.35 - 9.45 hod.
Motorest Výšinka                                                        9.50 - 10.10 hod.
Horní Žďár - křižovatka za penzionem                    10.20 - 10.40 hod.

Tento svoz slouží pro občany naší obce, ne však pro firmy, nebo soukromě hospodařící zemědělce. Ty si zajišťují svoz a likvidaci nebezpečného odpadu na vlastní náklady, na základě smlouvy s obcí, nebo se svozovou firmou. 
Upozorňujeme občany, že druhý svoz nebezpečného odpadu bude proveden 13.9.2008. Předem budete ještě informováni.

Téměř zapomenutá válka - bitva u Žďáru 1745

18. století nebylo poklidnou dobou, kdy lidé žili v míru a blahobytu. Tehdejší dvě evropské mocnosti Rakousko a Prusko byli soupeři na evropské scéně a každá prosazovala své zájmy na úkor toho druhého. Naše obec leží v místě, odkud není daleko na hranice české země, ať je to Žacléřský průsmyk, nebo Náchodská branka. Těmi místy od středověku procházela vojska oběma směry - tam i sem. Většina procházela naší obcí, případně se nepřátelské strany střetli v boji v blízkosti našeho okolí. V 1. polovině 18. století bylo za hranicemi Slezsko a Kladsko náležející Rakouské monarchii, na které si činilo nároky Prusko, které mělo proto časté rozmíšky s Rakouskem. Pro armády obou zemí byly shora zmíněné hraniční přechody jedinými, kterými se vojska přesouvala na území toho druhého a obyvatelstvo zdejší obce pokaždé utrpělo průchodem vojsk velké škody. Po vyhlášení tzv. pragmatické sankce ve Vídni Prusko v roce 1740 vpadlo do Slezska. Tam rakouská armáda utrpěla od Prusů několik porážek, proto s ním císařovna Marie Terezie v roce 1742 uzavřela prozatímní mírovou smlouvu a odstoupila mu Slezsko a Kladsko. Ovšem pruský král Fridrich II. roku 1744 vpadl se 70.000 vojáky do Čech a obsadil Prahu. Císařovna ihned povolala z Alsaska rakouské vojsko Karla Lotrinského, kterému se podařilo do listopadu 1744 vytlačit Prusy zpět do Slezska. Následující rok na oplátku vpadla rakouská armáda spolu se spojeneckou saskou armádou do Slezska s úmyslem definitivně porazit pruského krále Fridricha II. To se však nepovedlo, naopak Prusové porazili 4. července 1745 spojené Rakousko - Saské vojsko u Hohenfriedbergu a přinutili je k ústupu do Čech, kde se zastavilo až mezi Hradcem Králové a Jaroměří. Prusové je ovšem pronásledovali a tím se dostali opět na naše území. To všechno byla předehra k bitvě u Žďáru.
Rakouská armáda se zkonsolidovala a netrpěla příliš nedostatkem, protože byla zásobována z vojenských skladů v Hradci Králové a z Moravy. Zato Prusové tábořící v počtu asi 22.000 vojáků od 18. září na výšinách od Střítěže a Studence směrem k Radči trpěli nedostatkem všeho, neboť blízké vesnice vyjedli, čili nemohli žít z obsazené země a zásobování z Pruska nebylo možné. Proto Fridrich II. chtěl své vojsko co nejdříve převést Žacléřským průsmykem zpět do Pruska, aniž by vyhledával nějaké válečné šarvátky, zvláště s ohledem na přibližující se podzim.
Císařovna Marie Terezie byla ovšem toho mínění, aby korunování jejího manžela Františka Lotrinského na rakouského císaře byla oslavena rozhodnou porážkou Fridrich II., ležícího se svým vojskem u Studence. Vyslala proto svoji armádu, ležící v té době dál ve vnitrozemí, která sem dorazila 29. září 1745 a obsadila výšiny nad Žďárem a Brusnicí, takže za rozbřesku 30. září stály proti sobě obě armády. Rakouská s necelými 40.000 muži a pruská s asi 22.000 muži. To ráno byla mírná mlha. V pruském táboře byl v 5 hod. ráno budíček, aby se celá armáda dala k pochodu přes Trutnov do Slezska. V tom okamžiku pruské přední hlídky oznámily králi přítomnost nepřátelského vojska ve vzdálenosti menší než 1 km. Král Fridrich podle zásady „nejlepší obranou je útok“ ihned řadil svoji armádu proti čelu armády rakouské. V tu chvíli ale začali rakouští ( čeští ) dělostřelci pálit ze svých kanónů umístěných severozápadně od Brusnice a šířily zmatek v pruských řadách. Pruští granátníci zaútočili na rakouské dělostřelce a postupně vyřadily z boje jednu baterii. V této kritické chvíli ale odepřely 3 rakouské jízdní pluky nastoupit proti boku pruských granátníků, čímž jim umožnili dobýt druhou baterii a tím bylo prakticky o výsledku bitvy v neprospěch Rakouska rozhodnuto. Kolem 10. hodiny dopoledne napadla ještě rakouská armáda nechráněnou Střítěž a boje se rozhořely po celé šířce fronty. Střítěž byla obsazena pruskou pěchotou, která tam zapálila řadu domů a udržela se tam do příchodu posil. Bitva s ustupujícími Rakušany postupně končila na Žďárských kopcích a vítězem se stal pruský král Fridrich. Bitva trvala od 8.00 hod. ráno do poledne. Rakouská armáda podlehla pruské, i když měla téměř dvojnásobnou převahu.
V této bitvě byla nasazena také vojenská jednotka pandurů, jinak nazývaná uherská jízda pod velením plukovníka Františka barona Trenka. Tento Trenk sestavil své vojsko o několika tisících mužů z Uhrů a Jihoslovanů, často propuštěných zločinců a vycvičil z nich obávané vojáky, kteří bojovali na kritických místech ( podle dnešní terminologie jednotka rychlého nasazení ). Trenk byl původem Chorvat a válka byla pro něj tím správným živlem, která mu vynesla řadu vítězství i značné bohatství. Bojoval v mnoha bitvách v Evropě, v Německu, Prusku, Francii, Maďarsku, na Balkáně, ve Slezsku i v Čechách. Byl to oblíbenec císařovny Marie Terezie, která také často zahlazovala jeho násilnické jednání ba i zločiny. Měl s ní dohodu, že polovinu získané válečné kořisti si ponechávala jeho jednotka, druhou polovinu odevzdal státu. Proč se podrobněji zmiňuji o plukovníku Trenkovi ? Ten totiž v této bitvě sehrál smutnou roli, byl přímo obviňován jako příčina porážky, v této téměř vyhrané bitvě.
V ní totiž jeho vojsko nezasáhlo na správném místě a vpravo chvíli. Trenkovi se totiž podařilo obchvatem dobýt střed pruského tábora u Studence, kde pobil osádku zásobovacího trénu, jeho vojáci zajali několik set pruských vojáků a celý tábor vyrabovali. Mezi zajatci byl i osobní lékař krále Fridricha II., sekretář jeho kanceláře, služebnictvo a další. Byla ukradena vojenská pokladna, archiv i veškeré osobní věci krále včetně jeho flétny, jejíž ztráty Fridrich velice želel. Po bojích bylo Trenkovi vytýkáno, že po dobytí pruského tábora a útěku Prusů se natolik zuřivě věnoval loupení a rabování, že umožnil Prusům, aby se opět zorganizovali, útěk změnili v protiútok a dobyli zpět ztracený tábor. Po skončení této války ne něj žalovali jeho protivníci císařovně Marii Terezii, takže již pro ní nebylo únosné, aby nad ním dál držela ochrannou ruku a musela svolit k tomu, aby byl zbaven velení, souzen a nakonec uvězněn. 
Nejprve byl v prosinci 1746 odsouzen k trestu smrti, který císařský dvůr a další soud změnil dne 28. srpna 1748 na doživotní vězení na hradě Špilberk v Brně. Tam dne 
4. října zemřel a je pochován v hrobce u brněnských kapucínů. Za zmínku stojí i to, že pod Trenkovým velením začal svoji zářivou kariéru pozdější generál a maršál Gideon Laudon. ( Dodnes je známá písnička „Generál Laudon jede skrz vesnici, generál Laudon jede skrz ves“).
Pokud tedy někdo z Hajnických navštíví brněnský Špilberk a místo posledního odpočinku plukovníka Františka barona Trenka, nechť si uvědomí, že hvězda jeho slávy pohasla v dnešní Hajnici - v bitvě u Žďáru v roce 1745.
Co se samotné bitvy týká, zvítězili v ní Prusové. bylo to ale vítězství draze zaplacené.
Ztratili více jak 1/3 své armády. Rakousko v ní ztratilo 7337 mužů a Prusové 8411 mužů. Po bitvě se Prusové vrátili do svého vypleněného tábora. Zotavovali se ještě 
5 dnů v táboře u Studence, potom 5. října ustoupili do Trutnova, který vyplenili a vypálili a po 19. říjnu jejich armáda opustila Čechy za neustálého napadání uherskou lehkou jízdou plukovníka Trenka. Bitva u Žďáru byla poslední z válek o rakouské dědictví a proto byl 25. prosince 1745 v Drážďanech uzavřen mír, kterým Marie Terezie definitivně přišla o Slezsko a Kladsko. Obec Horní Žďár byla při střetnutích Trenkových pandurů a pruskými vojáky značně zpustošena. Údajně se při opravě fary v 19. stolení nalezlo pod podlahou v jedné místnosti ukryté kopí z této bitvy.
Od těchto popsaných událostí uplynulo 263 a půl roku a u nás se na tuto bitvu téměř zapomnělo. Ne tak v Německu. Dodnes je v hlavním městě Berlíně ve čtvrti Charlottenburg ( v západní části města ) jako památka na bitvu u Žďáru významná ulice „Soorstrase“ tedy Žďárská ulice.
Zůstalo zaznamenáno, že v této bitvě roku 1745 byla na tehdy již velmi starém brusnickém kostele a na faře způsobena škoda za 836 zlatých rakouské měny. Jaké musely být škody v celé vesnici. Že i po této válce nebyl konec strádání místního obyvatelstva lze usoudit z toho, že například už v roce 1757 zde opět tábořilo pruské vojsko pod velením maršála Schwerina. Pro změnu hned v následujícím roce roce 21.dubna 1758 došel do Brusnice císařský rozkaz z Vídně, že obyvatelé musí připravit potraviny, krmivo, pivo a jiné potřeby pro procházející rakouské vojsko, což zdejší obyvatelstvo značně vyčerpalo. Potom opět v roce 1778, kdy se známý král Fridrich II. na svém tažení do Čech usídlil nejprve u České Skalice a 15. srpna toho roku se vypravil ke Žďáru, kde mu před řadou let tolik přálo štěstí. Jeho vojsko tábořilo vedle cesty až do Studence. Po neúspěšných střetnutích s rakouskou císařskou armádou u Olešnice a Hostinného se proto 8. září 1778 začal stahovat ke hranici a 15. října byl už s celým svým vojskem zpět za hranicemi v Landeshutu.
V trutnovském urbáři ( městské knize ) se nachází český zápis z roku 1794, pojednávající o přítomnosti pruské armády v nedalekém Studenci. v tehdejších letech. Píše se v ní mimo jiné (doslovně) „Toho času války Pruské okolo 1742 roku od Prussanů ubytovavších se zde v ležení zcela byla vypálena (ves Studenec) za příčinu nějakého bezpráví neb lépe z rozpustilosti pro odpor jednomu vojínovi Pruskému ....
... Roku 1767 opět od Prusů byla vydrancována a i zwonek jim okraden jenžto až posud v jisté vsi za Lancútem ku sezwánění slouží ( Lancút, německy Landeshut, nyní Kamienná Góra v Polsku ).
Podle Hanse von Stabenowa, Karla a Daniela Richtera, Miroslava Kloudy a dalších historických pramenů připravil Vilém Urban st. - kronikář.